![Sad :(](./images/smilies/emoticon-0101-sadsmile.gif)
Díky.
Hoj, no stručně:gerykm píše:Mám dotaz zřejmě na SkyWarňáky (ale i jiné), jestli je zde možné stručně popsat jednotlivé varianty CAPE (ICAPE, MLCAPE, MUCAPE, 3MLCAPE atd...). Nikde to nemůžu najít.
Díky.
Ahoj Davide!David Rýva píše:gerykm píše:Mám dotaz zřejmě na SkyWarňáky (ale i jiné), jestli je zde možné stručně popsat jednotlivé varianty CAPE (ICAPE, MLCAPE, MUCAPE, 3MLCAPE atd...). Nikde to nemůžu najít.
Díky.
ICAPE se počítá asi nejsložitěji vůbec, je to suma všech CAPE v celé vrstvě vzduchu kde pro jakoukoliv hladinu vychází CAPE>50J/kg a myslím, že nulová CIN. Oscar to nedávno vysvětloval na diskuzi Estofexu, zkusím to najít a podívám se ještě přesně. ICAPE tedy dává mnohonásobně vyšší číselné hodnoty než výše zmíněné, proto se taky udává v kJ, ale je tu rozdíl, je to v kJ/m2 nikoliv /kg.
Samozřejmě ještě existují další modifikace CAPE ale mnohé z nich jsou dost sporné a zavádějící, např. kolegové v Estofexu dost odsuzují CCL CAPE. Je to hodnota CAPE, jež by platila pokud se vzduch prohřeje na teplotu volné konvekce. Problém je to, že je to použitelné pouze u bouřek "z tepla" mimo fronty a kde již není CIN. Pro frontální bouře, kde stoupající vzduch proráží díky frontě i poměrně silnou CIN, tohle bude silně nereprezentativní.
Ahoj Honzo,počasář píše: Ahoj Davide!
Fakt je, že CAPEccl je trochu vyumělkovaná, ale to prohřátí na teplotu volné konvekce je malinko zavádějící vysvětlení, i když názorné. Ona i ta hladina volné konvekce se v tomto případě volí trochu uměle, protože se bere průměrná izograma (vlhkost) od povrchu do 850 hPa. Sám jsem si s touhle modifikací trochu lámal hlavu, ale ukázalo se, že odhalovala potenciál bouří právě při velmi silné CIN - jak přes den tak zejména v noci, kdy se MLCAPE vytrácí. Zejména pro ty noční termíny se to potvrdilo i nějakou statistikou - viz článek v Meteorologických zprávách 2004/3.
Další možnou variantou pro vynucenou konvekci třeba na frontě a zejména v noci je CAPE85 počítaná z hodnot v hladině 850 hPa. S ICAPE zatím nemám moc zkušeností, ale moc rád se nechám poučit. Občas na mapy GFS s touhle veličinou koukám.
Přeju z Plzně pěkný den!
Pravda. Častokrát se prokázalo, že výsledky Aladina v létě nejsou pro předpověď letních bouřek vůbec relevantní. Jeho síla je spíše v předpovědi vrstevnatých srážek. Ta "ostrůvkovitost" (na slovenském "ostrovčekovitosť" bych si fakt zlámal jazykTomas Pucik píše:Ja nechcem byť kritický k modelu Aladin a jeho variante CAPE ale z môjho pohľadu jeho extrémne lokálne gradienty v instabilite a "ostrovčekovitosť" týchto hodnôt, pričom sa búrky konštantne vyskytujú mimo územia, kde model poukáže na instabilné podmienky, nie sú reálne. Neviem, či je to tým, ako model spracúva CAPE alebo tým, ako je ten model vôbec prevedený, jeho výpočet instability a tak ale mne to nie je po vôli. Nevravím, že CAPE nie je EXTRÉMNEvariabilná veličina, ktorá veľmi závisí na lokálnych podmienkach... ale zas až tak? Môžem sa samozrejme mýliť.
Dobrý tip, budu to taky sledovat. Už z definice se mi ICAPE hodně zamlouvá. Sledoval jsem ho doteď jen ojediněle, protože jsem mu nerozuměl. CCL CAPE je samozřejmě lepším indikátorem než SBCAPE, ale bude to zřejmě tím, že vlastně něco ještě méně použitelného než SBCAPE není snad možné vymyslet. Z mého pohledu ale trpí ICAPE také jedním možná závažným nedostatkem. Snad mi bude rozuměno. Nezohledňuje asi dostatečně výskyt a podstatný vliv velmi stabilních vrstev mezi jednotlivými nestabilními vrstvami. Volná konvekce se totiž nezřídka projeví jen v určitých ohraničených vrstvách a nemůže zasáhnout do přiléhající nestabilní vrstvy a vytvořit tak významné vertikální proudění. Ve vertikálních profilech se opakovaně a v letním období velmi často objevuje i několik nad sebou ležících a výrazných inverzí teploty, které zadržují potenciální energii nižších vrstev. Otázkou je, do jaké míry je to na překážku.Tomas Pucik píše:Ja ICAPE používam na to, aby som videl, aká robustná je instabilita v rámci troposféry a či bude viac menej len pri zemi ( vysoké hodnoty SBCAPE, nižšie ICAPE) alebo bude aj vo vyšších vrstvách ( napr. nestabilná bude celá mezná planetárna vrstva).
"Ostrovčekovitosť" nám služeníkům taky vadí, ale je to dáno nejspíš nějakou parametrizací výpočtu ve srážkovém schématu modelu. Neustále to odlaďují a v nové verzi modelu AROME s krokem 2,8 km se to bude řešit úplně jinak. Ale to je asi bebíčko všech lokálních modelů, že se tam objevují takové lokální extrémy. Globální model jako třeba GFS to nemůže udělat. Ty ostrůvky se týkají zejména srážek. Pro službu je podstatná hodnota možného extrému, kterou model ze sebe dostane. Lokalizaci pak je třeba brát s rezervou a případně upřesnit v rámci výstrahy v době, když už bouřky začínají bujet. U jiných veličin, třeba zrovna u CAPE, bývá pole hladší. A tady se musím postavit za Aladina - koukni třeba na CAPE před 30.4., tam ta lokalizace bouřek na západ/jihozápad ČR vycházela úplně skvěle (podle CAPE). A doložil bych i jiné situace - stačí říct. Víš dobře, že si archivuju. CAPE na Moravu 4.5. taky sedla dobře. Průšvih byl s 30.4. Ani ne tak pro Moravu, jako spíš prázdnota na Slovensku (myslím tím předpověď CAPE). Tam se cluster zrodil a pak běžel dál do Čech, protože byl dobře živený vháněným vzduchem přímu zepředu. Viz hodografy. Ale ICAPE podle GFS na tenhle den taky moc neseděla (mám výstup jen z GFS 30.4. OO utc). Navíc pro Slovensko byla očekávaná značná ICIN. Nechci Aladina moc prosazovat, ale je to jediný lokální model, do kterého vidíme (prostřednictvím jeho vývojářů), verifikuje se, archivuje, dělá operativní diagnostiku atd. - takže bychom měli znát i jeho slabosti a to je důležité. Stejně tak je důležité sledovat a srovnávat s jinými modely. Výhoda GFS je v tom, že je volně dostupný a ty produkty, které dělá, jsou podložené rozsáhlým výzkumem expertů z NSSL. Zkuste si představit, že vám GFS zavřou. Pak by možná Aladin byl dost dobrýTomas Pucik píše:Ja nechcem byť kritický k modelu Aladin a jeho variante CAPE ale z môjho pohľadu jeho extrémne lokálne gradienty v instabilite a "ostrovčekovitosť" týchto hodnôt, pričom sa búrky konštantne vyskytujú mimo územia, kde model poukáže na instabilné podmienky, nie sú reálne. Neviem, či je to tým, ako model spracúva CAPE alebo tým, ako je ten model vôbec prevedený, jeho výpočet instability a tak ale mne to nie je po vôli. Nevravím, že CAPE nie je EXTRÉMNEvariabilná veličina, ktorá veľmi závisí na lokálnych podmienkach... ale zas až tak? Môžem sa samozrejme mýliť.
ICAPE je skvělá a Oscar van der Velde by zaslouži oskara, pokud je to jeho dílko! Ale je to nová věc, které předcházelo spousta studií. Mám dojem, že řada z nich (Harold Brooks a kol) se datuje do 2002-2004. CAPEccl je hit z konce 90.let (Huntrieser a kol 1997) a je to evropský výmysl. Taky jiné modifikace jako CAPE850, CAPElcl (mix spodních 50 hPa). My jsme na CAPEccl najeli v 2001, ale jen v analytickém sw pro vyhodnocování sondáží. Aladin počítá něco jako CAPElcl, pro noc nejsou jeho výstupy použitelné. Zajímalo by mě, jak počítá CAPE evropské centrum v Readingu ECMWF, to zatím nevím. Rozhodně jsem proti používání SBCAPE - a když už, tak jako alternativu k dalším modifikacím, aby meteorolog mohl srovávat. Taky jsem vždycky prosazoval, aby meteorolog viděl prognostickou sondáž. Jenže ta bývá konstruovaná z údajů ze standardních hladin atmosféry (zem, 850, 700, 500... hPa) bez zlomových hladin. ICAPE je tedy nová zbraň. Budeme se učit s ní zacházet...Tomas Pucik píše: To Honzo: ICAPE je mierne výhodná veličina v tom, že pre búrky je náročné vypočítať, akú "vrstvu vzduchu" budú do seba nasávať a možno aj to, aké prevedenie CAPE použiť ( SB,ML,MUCAPE...). V rámci ICAPE sa integrujú všetky hodnoty CAPE, ktoré sú pre daný profil platné, teda je to niečo ako "Precipitable Water" index ktorý sa používa. Ja ICAPE používam na to, aby som videl, aká robustná je instabilita v rámci troposféry a či bude viac menej len pri zemi ( vysoké hodnoty SBCAPE, nižšie ICAPE) alebo bude aj vo vyšších vrstvách ( napr. nestabilná bude celá mezná planetárna vrstva). V tomto je dobré sledovať aj tú "efektívnu" hrúbku vrstvy, ktorá je instabilná ( ak má parcela v danej úrovni CAPE>50 J/kg a CIN<50 J/kg, je považaná za "nestabilnú), čím hrubšia je efektívna vrstva, tým ľahšie sa iniciuje konvekcia. Samozrejme, o intenzite búrok to nejako veľa nepovie...
To je dobré vědět. Z nezasvěceného pohledu amatéra to totiž vypadá docela jinak. Dobře, že se na tom pracuje. Přesto bych ale preferoval v letním období použití něčeho jako je Auto-Nowcast. I kdyby totiž byl Aladin sebelepším předpovědním modelem, tak na předpovědi bouřek si jeho vývojáři jako většina implementátorů jiných modelů stejně vylámou zuby.počasář píše:"Ostrovčekovitosť" nám služeníkům taky vadí, ale je to dáno nejspíš nějakou parametrizací výpočtu ve srážkovém schématu modelu. ... U jiných veličin, třeba zrovna u CAPE, bývá pole hladší.
Jo, 30.4. byla nesmírně zajímavá situace. Naštěstí i při velmi malých hodnotách CAPE a nezanedbatelných hodnotách (I)CIN na Moravě a Slovensku se staly Tatry docela dobrým spouštěčem. Jinak by toho na Moravě a později ani v Čechách nebylo tolik. Dost mě tento den překvapil, protože se vyvíjel docela jinak než se dalo očekávat. Cokoliv z východu umí opravdu překvapit. Alespoň že tento den to výjimečně přineslo něco pozitivního.počasář píše:třeba na CAPE před 30.4., tam ta lokalizace bouřek na západ/jihozápad ČR vycházela úplně skvěle (podle CAPE) ... Průšvih byl s 30.4. Ani ne tak pro Moravu, jako spíš prázdnota na Slovensku (myslím tím předpověď CAPE). Tam se cluster zrodil a pak běžel dál do Čech, protože byl dobře živený vháněným vzduchem přímu zepředu. Viz hodografy.
Tak to si ani nechci a neumím představitpočasář píše:Zkuste si představit, že vám GFS zavřou. Pak by možná Aladin byl dost dobrý
Nápodobněpočasář píše:Díky za tuhle debatu! Je to velmi inspirativní. Zdraví
Ahoj Tome!Tomáš Psika píše:Zdravím všechny.To je dobré vědět. Z nezasvěceného pohledu amatéra to totiž vypadá docela jinak. Dobře, že se na tom pracuje. Přesto bych ale preferoval v letním období použití něčeho jako je Auto-Nowcast. I kdyby totiž byl Aladin sebelepším předpovědním modelem, tak na předpovědi bouřek si jeho vývojáři jako většina implementátorů jiných modelů stejně vylámou zuby.počasář píše:"Ostrovčekovitosť" nám služeníkům taky vadí, ale je to dáno nejspíš nějakou parametrizací výpočtu ve srážkovém schématu modelu. ... U jiných veličin, třeba zrovna u CAPE, bývá pole hladší.
Já používám tento zdroj http://www.wetter24.de/de/home/wetter/p ... ecmwf.html , ale je tam nutná registrace (zdarma) http://www.wetter24.de/de/home/wetter/m ... r24de.html .petrcervinka píše:Mám dotaz k modelu ECMWF. Nikde jsem nenašel hodnoty CAPE z tohoto modelu. Vím vlastně jen o jediném webu s výstupy z tohoto modelu a to je http://www.wetterzentrale.de/topkarten/fsecmeur.html. Lze někde najít i více výstupů? Z předpovědí SkyWarnu je zřejmé, že má také k dispozici hodnoty CAPE z tohoto modelu. Děkuji.